Reportaža
BRANISLAV LEČIĆ: Danijela, ti dobro znaš šta se desilo… Unapred sam osuđen (VIDEO)
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2021/03/lecic-1.png)
Domaću javnost uzburkala je optužba glumice Danijele Štajnfeld da ju je silovao poznati glumac i kolega Branislav Lečić.
Lečić se prethodno oglasio i istakao da optužbe nisu istinite, a sada je objavio i video u kojem je otkrio da je dobio poziv od Višeg javnog tužilaštva u Beogradu da u petak da iskaz povodom ovih optužbi, kao i da je pozvan u svojstvu „građanina, a ne optuženog“.
„Snimam ovaj video sa željom da se obratim javnosti Srbije zbog svega što se dešava zadnjih dana„, rekao je Lečić na samom početku video snimka.
„Dobio sam poziv od Tužilaštva i moj odlazak tamo će biti u petak. Osetio sam da sam ja u medijima već osuđen. Da svi misle ili počinju da misle da sam ja silovatelj, monstrum, nasilnik, predator, podlac, licemer, je l’ eto sposoban je za takav čin koji se zove silovanje žene. Možda će sutra to biti i neki muškarac, možda će se sutra desiti da sam silovao i decu. Svaki čovek kome se ovakva stvar desi mora ozbiljno da se zapita za sebe i društvo oko sebe. Ova izjava me je mnogo povredila, kao i ljude koji su oko mene i koje volim„, rekao je Lečić i istakao da „u ovom slučaju neko od nas govori istinu, a neko laž“.
Glumac se potom direktno obratio Danijeli Štajnfeld:
„Danijela, ako sam te ikad u bilo kom trenutku, u bilo kom potezu ili nekoj misli ili možda slučajno gestom ili namernim gestom uvredio, povredio, ponizio…I ako sam bilo koju ženu na takav način uvredio da je ona stekla utisak da sam agresivac ili predator, onda se duboko i iskreno izvinjavam. Ja u svom životu nemam potrebu da se pravdam, ali meni su žene inspiracija za život. One su i moj izazov i moja mašta i moja inspiracija. I uvek sam kroz život voleo žene, štitio žene i nikada nisam bio prema njima agresivan. Reci istinu Danijela – samo smo bili partneri u poslu. Ali, kao što u predstavi nije bilo realizacije našeg seksualnog odnosa, jer je tvoj lik bio zaljubljen u mog, nije se to desilo ni u životu.“
On tvrdi da sa glumicom nikad nije imao „ni ljubavni odnos, ni seksualni, a pogotovo ne da je bilo silovanja“.
On je pozvao glumicu da objavi audio snimak razgovora u celini. Podsetimo jedan od dokaza koji je dostavljen Tužilaštvu je i snimak razgovora koji je glumica snimila sa Lečićem nekoliko godina posle silovanja.
snimak pogledajte ovde: ⇓
https://video.mondo.rs/2021/03/24/96131pufxm/96131pufxm.mp4?jwsource=cl
ucentar.rs /foto: radnički1923
Ne propustite:
aktuelno
Od Svetog Ilije sunce sve milije- danas deci mažite obraze medom!
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2021/08/sveti-ilija.jpg)
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2020/08/nevreme-300x173.jpg)
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2021/08/sveti_ilija-gromovnik-300x169.jpg)
ucentar.rs
Ne propustite:
fokus
Braćo Srbi srećan Vam VIDOVDAN!
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2020/06/vidovdan.png)
„Ja ne odlučujem prema tome kolika sila mi preti već po tome koliku svetinju branim“- reči su Kneza Lazara koje je izgovorio pred Kosovski boj na današnji dan 1389.godine. Mnogi Srbi su to, izgleda zaboravili.
I da pomenemo i čuvenu i najstariju srpsku kletvu u vremenu kada se opet odlučuje o sudbini Kosova i Metohije…
“Ko je Srbin i srpskoga roda,
I od srpske krvi i kolena,
A ne doš’o na boj na Kosovo:
Ne imao od srca poroda,
Ni muškoga, ni devojačkoga!
Od ruke mu ništa ne rodilo,
Rujno vino, ni šenica bela!
Rđom kap’o, dok mu je kolena!”
Inače, Vidovdan je nepokretni verski praznik koga praznuju Srpska pravoslavna crkva (15. juna po julijanskom kalendaru, 28. jun po gregorijanskom) i Bugarska pravoslavna crkva i jedan je od najvećih srpskih praznika. Kod Srba je poznat pod nazivom Vidovdan, a kod Bugara Vidovden ili Vidov den.
Značaj Vidovdana za srpski narod proističe iz istorijskih događaja koji su vezani za taj datum. Od svih je najznačajniji Kosovski boj, pogibija kneza Lazara (1371—1389) i tzv. propast Srpskog carstva, pa se tog dana, pored svetog Amosa, od početka 20. veka slavi i crkveni praznik Svetog velikomučenika kneza Lazara i svetih srpskih mučenika.
Praznik je posvećen Caru Lazaru, jednom od srpskih velikana koji su vladali srpskim carstvom nakon smrti Dušana Silnog.
Nakon smrti cara Uroša, patrijarh Jefrem je tadašnjeg kneza Lazara, krunisao za srpskog cara. Lazar je slao izaslanstvo u Carigrad sa monahom Isaijom i molio se da se skine anatema sa srpskog naroda. 28. juna 1389. godine posle bitke na Kosovu, pobede srpske vojske i smrti sultana Murata, veliki deo turske vojske je krenuo u povlačenje, ali nekolicina se nije potpuno povukla i oni su kasnije u toku dana izvršili zasedu na cara Lazara i njegovo obezbeđenje i uspeli su da ga ubiju. Njegovo telo preneto je i sahranjeno u manastiru Ravanica kod Ćuprije.
Kada je počela seoba Srba, narod je njegove svete mošti sklonio i preselio u manastir Ravanicu na Fruškoj gori. Za vreme Drugog svetskog rata, 1942. godine, njegovo telo preneto je u Beograd, gde je počivao sve do 1988. godine kada je prenet u manastir Gračanicu na Kosovu. Odatle je 1989. godine, preneto u Lazarevu zadužbinu manastira Ravanicu, nadomak Ćuprije, gde i danas počiva.
Sagradio je mnoge crkve i manastire. Najpoznatiji su Ravanica i Lazarica. Takođe, obnovio je i manastire Hilandar i Gornjak, a bio je i ktitor ruskog manastira Pantelejmona.
Vidovdan je nepokretni verski praznik koga praznuju Srpska pravoslavna crkva (15. juna po julijanskom kalendaru, 28. jun po gregorijanskom) i Bugarska pravoslavna crkva i jedan je od najvećih srpskih praznika. Kod Srba je poznat pod nazivom Vidovdan, a kod Bugara Vidovden ili Vidov den.
Značaj Vidovdana za srpski narod proističe iz istorijskih događaja koji su vezani za taj datum. Od svih je najznačajniji Kosovski boj, pogibija kneza Lazara (1371—1389) i tzv. propast Srpskog carstva, pa se tog dana, pored svetog Amosa, od početka 20. veka slavi i crkveni praznik Svetog velikomučenika kneza Lazara i svetih srpskih mučenika.
Praznik je posvećen Caru Lazaru, jednom od srpskih velikana koji su vladali srpskim carstvom nakon smrti Dušana Silnog.
Nakon smrti cara Uroša, patrijarh Jefrem je tadašnjeg kneza Lazara, krunisao za srpskog cara. Lazar je slao izaslanstvo u Carigrad sa monahom Isaijom i molio se da se skine anatema sa srpskog naroda. 28. juna 1389. godine posle bitke na Kosovu, pobede srpske vojske i smrti sultana Murata, veliki deo turske vojske je krenuo u povlačenje, ali nekolicina se nije potpuno povukla i oni su kasnije u toku dana izvršili zasedu na cara Lazara i njegovo obezbeđenje i uspeli su da ga ubiju. Njegovo telo preneto je i sahranjeno u manastiru Ravanica kod Ćuprije. https://www.crkvenikalendar.com/datum-2018-6-28
Kada je počela seoba Srba, narod je njegove svete mošti sklonio i preselio u manastir Ravanicu na Fruškoj gori. Za vreme Drugog svetskog rata, 1942. godine, njegovo telo preneto je u Beograd, gde je počivao sve do 1988. godine kada je prenet u manastir Gračanicu na Kosovu. Odatle je 1989. godine, preneto u Lazarevu zadužbinu manastira Ravanicu, nadomak Ćuprije, gde i danas počiva.
Sagradio je mnoge crkve i manastire. Najpoznatiji su Ravanica i Lazarica. Takođe, obnovio je i manastire Hilandar i Gornjak, a bio je i ktitor ruskog manastira Pantelejmona.
Ne propustite:
fokus
Dragan Jovović uspešno osvojio Kala Patar i Everest Base Camp:Zavijorila se zastava restorana „Biblioteka kod Milutina“
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2024/05/IMG_9490-1.jpeg)
Naš sugrađanin Dragan Jovović uspešno je završio izazovnu ekspediciju i stigao do dva važna planinska cilja – Kala Patar i Everest Base Camp.
Kao deo svoje ekspedicije, Jovović je prvo osvojio vrh Kala Patar, poznat po spektakularnom pogledu na Everest i okolne himalajske vrhove. Kala Patar, sa visinom od 5.545 metara, predstavlja jednu od najpopularnijih tačaka za planinare koji žele da vide Everest izbliza.
Nakon uspešnog uspona na Kala Patar, Jovović je nastavio svoj put ka Everest Base Campu, koji se nalazi na visini od 5.364 metra. Everest Base Camp je polazna tačka za mnoge planinare koji se spremaju za osvajanje najvišeg vrha na svetu, Mount Everesta. Uspeh u dolasku do ovog kampa je veliki podvig za svakog planinara zbog izazovnih uslova i velike nadmorske visine.
Jovović nije bio sam u ovoj ekspediciji. Sa njim su bili i dr Milan Colic estetski hirurg, Aleksandar Rodić iz Beograda, Ivana Bilan iz Zagreba i lokalni vodič Plumba Serpas iz Nepala.
Jovovićeva ekspedicija je nosila sa sobom simbol domaće kulinarske tradicije – zastavu legendarnog restorana „Biblioteka kod Milutina„. Ideja da se zastava restorana postavi na ovim visinama , je imala dublje značenje.
Namera je bila, da se pokaže ponos i ljubav prema našoj kulturi i tradiciji čak i na najudaljenijim mestima na planeti.
Ovaj poduhvat ne samo da je privukao pažnju medija, već je postao inspiracija mnogima da razmišljaju o kulturnom nasleđu na globalnom nivou. Ovaj gest takođe simbolizuje hrabrost i odlučnost da se tradicija i identitet ne zaborave, čak ni na najnepristupačnijim mestima na Zemlji.
Jovovićeva ekspedicija osvojila je vrhove, ali je takođe otvorila nova poglavlja u svetu avanture i kulture, dok je restoran „Biblioteka kod Milutina“ sada deo priče koja se pamti na najvišim vrhovima sveta.
Ne propustite:
-
aktuelno4 седмице ago
(FOTO)ČAROBNO MESTO ZA ODMOR na samo 20 minuta VOŽNJE OD KRAGUJEVCA: Prirodni ambijent u SRCU ŠUMADIJE.
-
fokus3 седмице ago
(FOTO)KRIZA I OBRAČUNI u „uskom grlu“ KRAGUJEVCA: Bilo i HAPŠENJA. AUTOM blokirali ULICU.
-
Crna Hronika4 седмице ago
Mladić izboden u Topoli zbog sukoba oko devojke
-
fokus3 седмице ago
Vašar u Kniću privukao veliki broj posetilaca
-
fokus2 седмице ago
NOVI REKTOR UNIVERZITETA U KRAGUJEVCU
-
fokus3 седмице ago
Izgradnja novog vrtića na Bubnju teče po planu
-
fokus2 седмице ago
Veliki investicioni projekti i nova industrijska zona u Kragujevcu
-
fokus1 седмица ago
Hoće li biti plazme?