Reportaža
U selu Čumić kod Kragujevca svi gaje cveće
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2020/07/cvecari-naslovna.jpg)
Da je Čumić selo cvećara nadeko je poznato. Sve više cveća stiže odavde i u evropske domove. Porodica Radovanović je osmislila jedinstven proizvod, koji se pojavio u mnogim domaćinstvima
Selo Čumić, u blizini Kragujevca poznato je ne samo po prelepoj prirodi , već i po tome što gotovo svako domaćinstvo, a ima ih oko stotinu, gaji cveće i drugo bilje. Vredni meštani kažu da je cvećarstvo isplativije nego uzgajanje pšenice, kukuruza, suncokreta i sličnih biljaka kojima se obično ljudi u srpskim selima bave. Računica je jasna, zarada sa 30 ari pod cvećem, gde se godišnje dobiju dve „berbe“, veća je nego sa 20 hektara pod uobičajenim kulturama, pričaju meštani.
Među Čumićancima koji se bave uzgajanjem cveća su i Goran i Mirjana Radovanović. Oni su se bavili raznim poslovima, ali su na kraju odlučili da krenu, kao i njihove komšije, sa plastenicima sa cvećem.
– Ranije smo imali prodavnicu, pa kafanu, a onda smo pre sedam godina počeli da sadimo cveće. To je naše opredeljenje. Počeli smo i sa gajenjem začinskog i aromatičnog bilja. Lavandu, ruzmarin, a gajimo i staru biljku koja je gotovo nestala na ovim prostorima – smilje, od kojeg se pravi jako cenjeno eterično ulje, koje se danas mnogo traži u kozmetičkoj i farmaceutskoj industriji. Litar tog ulja na tržištu košta 1.500 evra – priča Goran.
U selu većina domaćinstava gaji klasično jednogodišnje cveće, koje se prodaje na veliko trgovinama ili po pijacama. Radovanovići su odlučili da proizvode, od samog početka, nešto originalno.
– Sada pravimo perene, trajnice poznatije kao čuvarkuće, koje preživljavaju niske temperature. Imamo ih 20 vrsta, veoma su dekorativne. Onda samdošla na ideju da od biljaka koje imamo napravimo bašticu ili dvorište u saksiji. To je mini dvorište, domaćinstvo u malom, koje svako može da ima u stanu, na terasi. Ideja se pokazala kao odlična, i to je postalo pravi hit. Biljke u toj mini baštici su lekovite, pa mogu da se seku i koriste. Ljudi koji žive u gradovima vole da u stanu imaju deo prirode – kaže Marijana koja osmišlja dizajn ove novotarije.
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2020/07/cvecari-nas-300x221.jpg)
Cvećari u selu Čumić pored Kragujevca
Vremenom se ideje množe. Sada je osmišljena i fontanica sa cvećem, koja sama poliva biljke, osmišljavaju se suveniri, ali i detalji za bašte. Ima i tradicionalne grnčarije koja je prepuna čuvarkuća, ruzmarina i začinskog bilja, tako da pored estetski dobrog rešenja ima i korisnu i praktičnu ulogu prilikom sređivanja dvorišta.
-Ništa nam nije teško jer radimo porodično. Posao dobro ide, ne žalimo se, ali ipak ovo su sve pionirski koraci. Mi smo sve sami postigli, bez ičije pomoći, mada ovde ima prostora i za ozbiljniji pristup i nekih državnih organizacija i institucija. Ovo može biti dobar izvozni proizvod uz odrežene investicije- kaže Goran.
ucentar.rs
Ne propustite:
aktuelno
Od Svetog Ilije sunce sve milije- danas deci mažite obraze medom!
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2021/08/sveti-ilija.jpg)
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2020/08/nevreme-300x173.jpg)
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2021/08/sveti_ilija-gromovnik-300x169.jpg)
ucentar.rs
Ne propustite:
fokus
Braćo Srbi srećan Vam VIDOVDAN!
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2020/06/vidovdan.png)
„Ja ne odlučujem prema tome kolika sila mi preti već po tome koliku svetinju branim“- reči su Kneza Lazara koje je izgovorio pred Kosovski boj na današnji dan 1389.godine. Mnogi Srbi su to, izgleda zaboravili.
I da pomenemo i čuvenu i najstariju srpsku kletvu u vremenu kada se opet odlučuje o sudbini Kosova i Metohije…
“Ko je Srbin i srpskoga roda,
I od srpske krvi i kolena,
A ne doš’o na boj na Kosovo:
Ne imao od srca poroda,
Ni muškoga, ni devojačkoga!
Od ruke mu ništa ne rodilo,
Rujno vino, ni šenica bela!
Rđom kap’o, dok mu je kolena!”
Inače, Vidovdan je nepokretni verski praznik koga praznuju Srpska pravoslavna crkva (15. juna po julijanskom kalendaru, 28. jun po gregorijanskom) i Bugarska pravoslavna crkva i jedan je od najvećih srpskih praznika. Kod Srba je poznat pod nazivom Vidovdan, a kod Bugara Vidovden ili Vidov den.
Značaj Vidovdana za srpski narod proističe iz istorijskih događaja koji su vezani za taj datum. Od svih je najznačajniji Kosovski boj, pogibija kneza Lazara (1371—1389) i tzv. propast Srpskog carstva, pa se tog dana, pored svetog Amosa, od početka 20. veka slavi i crkveni praznik Svetog velikomučenika kneza Lazara i svetih srpskih mučenika.
Praznik je posvećen Caru Lazaru, jednom od srpskih velikana koji su vladali srpskim carstvom nakon smrti Dušana Silnog.
Nakon smrti cara Uroša, patrijarh Jefrem je tadašnjeg kneza Lazara, krunisao za srpskog cara. Lazar je slao izaslanstvo u Carigrad sa monahom Isaijom i molio se da se skine anatema sa srpskog naroda. 28. juna 1389. godine posle bitke na Kosovu, pobede srpske vojske i smrti sultana Murata, veliki deo turske vojske je krenuo u povlačenje, ali nekolicina se nije potpuno povukla i oni su kasnije u toku dana izvršili zasedu na cara Lazara i njegovo obezbeđenje i uspeli su da ga ubiju. Njegovo telo preneto je i sahranjeno u manastiru Ravanica kod Ćuprije.
Kada je počela seoba Srba, narod je njegove svete mošti sklonio i preselio u manastir Ravanicu na Fruškoj gori. Za vreme Drugog svetskog rata, 1942. godine, njegovo telo preneto je u Beograd, gde je počivao sve do 1988. godine kada je prenet u manastir Gračanicu na Kosovu. Odatle je 1989. godine, preneto u Lazarevu zadužbinu manastira Ravanicu, nadomak Ćuprije, gde i danas počiva.
Sagradio je mnoge crkve i manastire. Najpoznatiji su Ravanica i Lazarica. Takođe, obnovio je i manastire Hilandar i Gornjak, a bio je i ktitor ruskog manastira Pantelejmona.
Vidovdan je nepokretni verski praznik koga praznuju Srpska pravoslavna crkva (15. juna po julijanskom kalendaru, 28. jun po gregorijanskom) i Bugarska pravoslavna crkva i jedan je od najvećih srpskih praznika. Kod Srba je poznat pod nazivom Vidovdan, a kod Bugara Vidovden ili Vidov den.
Značaj Vidovdana za srpski narod proističe iz istorijskih događaja koji su vezani za taj datum. Od svih je najznačajniji Kosovski boj, pogibija kneza Lazara (1371—1389) i tzv. propast Srpskog carstva, pa se tog dana, pored svetog Amosa, od početka 20. veka slavi i crkveni praznik Svetog velikomučenika kneza Lazara i svetih srpskih mučenika.
Praznik je posvećen Caru Lazaru, jednom od srpskih velikana koji su vladali srpskim carstvom nakon smrti Dušana Silnog.
Nakon smrti cara Uroša, patrijarh Jefrem je tadašnjeg kneza Lazara, krunisao za srpskog cara. Lazar je slao izaslanstvo u Carigrad sa monahom Isaijom i molio se da se skine anatema sa srpskog naroda. 28. juna 1389. godine posle bitke na Kosovu, pobede srpske vojske i smrti sultana Murata, veliki deo turske vojske je krenuo u povlačenje, ali nekolicina se nije potpuno povukla i oni su kasnije u toku dana izvršili zasedu na cara Lazara i njegovo obezbeđenje i uspeli su da ga ubiju. Njegovo telo preneto je i sahranjeno u manastiru Ravanica kod Ćuprije. https://www.crkvenikalendar.com/datum-2018-6-28
Kada je počela seoba Srba, narod je njegove svete mošti sklonio i preselio u manastir Ravanicu na Fruškoj gori. Za vreme Drugog svetskog rata, 1942. godine, njegovo telo preneto je u Beograd, gde je počivao sve do 1988. godine kada je prenet u manastir Gračanicu na Kosovu. Odatle je 1989. godine, preneto u Lazarevu zadužbinu manastira Ravanicu, nadomak Ćuprije, gde i danas počiva.
Sagradio je mnoge crkve i manastire. Najpoznatiji su Ravanica i Lazarica. Takođe, obnovio je i manastire Hilandar i Gornjak, a bio je i ktitor ruskog manastira Pantelejmona.
Ne propustite:
fokus
Dragan Jovović uspešno osvojio Kala Patar i Everest Base Camp:Zavijorila se zastava restorana „Biblioteka kod Milutina“
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2024/05/IMG_9490-1.jpeg)
Naš sugrađanin Dragan Jovović uspešno je završio izazovnu ekspediciju i stigao do dva važna planinska cilja – Kala Patar i Everest Base Camp.
Kao deo svoje ekspedicije, Jovović je prvo osvojio vrh Kala Patar, poznat po spektakularnom pogledu na Everest i okolne himalajske vrhove. Kala Patar, sa visinom od 5.545 metara, predstavlja jednu od najpopularnijih tačaka za planinare koji žele da vide Everest izbliza.
Nakon uspešnog uspona na Kala Patar, Jovović je nastavio svoj put ka Everest Base Campu, koji se nalazi na visini od 5.364 metra. Everest Base Camp je polazna tačka za mnoge planinare koji se spremaju za osvajanje najvišeg vrha na svetu, Mount Everesta. Uspeh u dolasku do ovog kampa je veliki podvig za svakog planinara zbog izazovnih uslova i velike nadmorske visine.
Jovović nije bio sam u ovoj ekspediciji. Sa njim su bili i dr Milan Colic estetski hirurg, Aleksandar Rodić iz Beograda, Ivana Bilan iz Zagreba i lokalni vodič Plumba Serpas iz Nepala.
Jovovićeva ekspedicija je nosila sa sobom simbol domaće kulinarske tradicije – zastavu legendarnog restorana „Biblioteka kod Milutina„. Ideja da se zastava restorana postavi na ovim visinama , je imala dublje značenje.
Namera je bila, da se pokaže ponos i ljubav prema našoj kulturi i tradiciji čak i na najudaljenijim mestima na planeti.
Ovaj poduhvat ne samo da je privukao pažnju medija, već je postao inspiracija mnogima da razmišljaju o kulturnom nasleđu na globalnom nivou. Ovaj gest takođe simbolizuje hrabrost i odlučnost da se tradicija i identitet ne zaborave, čak ni na najnepristupačnijim mestima na Zemlji.
Jovovićeva ekspedicija osvojila je vrhove, ali je takođe otvorila nova poglavlja u svetu avanture i kulture, dok je restoran „Biblioteka kod Milutina“ sada deo priče koja se pamti na najvišim vrhovima sveta.
Ne propustite:
-
aktuelno4 седмице ago
(FOTO)ČAROBNO MESTO ZA ODMOR na samo 20 minuta VOŽNJE OD KRAGUJEVCA: Prirodni ambijent u SRCU ŠUMADIJE.
-
fokus3 седмице ago
(FOTO)KRIZA I OBRAČUNI u „uskom grlu“ KRAGUJEVCA: Bilo i HAPŠENJA. AUTOM blokirali ULICU.
-
Crna Hronika4 седмице ago
Mladić izboden u Topoli zbog sukoba oko devojke
-
fokus3 седмице ago
Vašar u Kniću privukao veliki broj posetilaca
-
fokus2 седмице ago
NOVI REKTOR UNIVERZITETA U KRAGUJEVCU
-
fokus3 седмице ago
Izgradnja novog vrtića na Bubnju teče po planu
-
fokus2 седмице ago
Veliki investicioni projekti i nova industrijska zona u Kragujevcu
-
fokus1 седмица ago
Hoće li biti plazme?