aktuelno
Sveti Nikola ili Deda Mraz!?
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2022/12/sveti-nikola-ikona.jpg)
Legenda o Deda Mrazu objedinjuje elemente folklora, različitih mitologija i religijskih tradicija. U Evropi se smatra da je lik Deda Mraza nastao po uzoru na Svetog Nikolu.
Sveti Nikola veliki dobročinitelj
Sveti Nikola je rođen u drugoj polovini trećeg veka na tlu današnje Turske. Za života je kao hrišćanski episkop činio brojna dobra dela, mala i velika čuda, posebno moreplovcima, deci i siromašnima, zbog čega je i dobio nadimak Čudotvorac.„Lik Svetog Nikole se, zbog njegovih dobročinstava i činjenice da se praznuje na prelasku jedne godine ka drugoj, povezuje sa likom Deda Mraza. Veruje se da je Deda Mraz, u stvari, poprimio lik Sv. Nikole sa bradom, šubarom i krznenim kaputom“ ‒ objasnila je dr Vesna Marjanović, etnolog za RTS.
Do danas je ostalo verovanje da Sveti Nikola obilazi domove uoči Božića i krišom ostavlja slatkiše, voće i igračke za decu.
„U našoj kulturnoj sredini, pogotovo na severu Srbije, bio je raširen običaj da deca uoči Sv. Nikole ostavljaju dobro uglačane cipele na prozoru da bi u njima dobili poklone. Taj ritual je preuzet iz germanskih kultura“ ‒ kazala je dr Vesna Marjanović.
Ipak, Nikola nije bio ni debeo ni vedar, a pored velikodušnosti imao je reputaciju vatrenog i prkosnog branioca crkvene doktrine. Tokom Velikog progona 303. godine, kada su paljene Biblije, a sveštenici pod pretnjom smrću naterani da se odreknu hrišćanstva, bio je zatočen.
Sveti Nikola je proveo godine u zatvoru pre nego što je rimski car Konstantin 313. godine završio hrišćanski progon Milanskim ediktom.
Jedna od poznatih priča koja oslikava velikodušnost Svetog Nikole je o tome kako je spasio 3 kćeri siromaha od prodaje u roblje. Siromahu je poklonio 3 vreće sa zlatom.
Ubacio ih je kroz otvoreni prozor, a priča se da su vreće sletele u čarape ostavljene pored vatre da se osuše. Ovo je jedno od objašnjenja zašto je do danas sačuvan običaj kačenja prazničnih čarapa u koje će Sveti Nikola tajno ubaciti poklone.
Kako je nastao Deda Mraz!
Modernu verziju tog običaja predstavlja ritual pisanja pisama Deda Mrazu. U njima deca navode spisak novogodišnjih želja a pisma ostavljaju na prozorima ili ispred vrata, na mestima koja simbolizuju granicu unutrašnjeg i spoljašnjeg sveta. Smatra se da taj tajnoviti lik koji uliva nadu i optimizam uvek dolazi spolja i izdaleka, i da se ponekad krišom kroz dimnjak ušunja u kuću da bi ostavio ispod jelke poklone iznenađenja.
U američkim božićnim filmovima često smo mogli da primetimo da roditelji veče pred praznik čitaju deci neku poznatu priču. Evo o čemu je reč.
Pisac Clement Clarke Moore je 1822. godine napisao je dugu božićnu pesmu za svoje ćerke koju danas znamo pod nazivom „Twas the Night Before Christmas“ (Bila je to noć pre Božića). Pre ove pesme, Deda Mraz je bio poznat kao “Sinterklaas“ kako su ga zvali doseljenici iz Holandije i Belgije).
Sletanje sankama koje voze irvasi, penjanje po krovovima i spuštanje niz dimnjak sa vrećom poklona su sve elementi Moorove pesme. Ovde prvi put nailazimo i na Mrazove irvase koji su dobili imena po svojim karakteristikama.
Tako se u priči pojavljuju:
- Rudolph, irvas crvenog nosa,
- Dasher, najbrži irvas,
- Dancer, irvas koji voli da pleše,
- Prancer, graciozni irvas sa brzim zadnjim nogama,
- Vixen, najlepši irvas,
- Comet, kometa, tvrdoglav, ali najjači irvas,
- Cupid, kupidon, romantični irvas,
- Donder, grom, irvas koji brine o drugima, i
- Blitzen, munja, najhrabriji irvas.
Najmlađi irvas Rudolph kasnije je dobio i sopstvenu priču. Robert L. May je 1939. godine. napisao božićnu priču o irvasu crvenog nosa koga su drugari zbog toga zadirkivali. Ipak, u ovoj priči Rudolf je ispao pravi heroj. Zahvaljujući svetlosti svog crvenog nosa uspeo je da isporuči sve poklone tokom maglovite zimske noći i tako dokazao da nedostatak lako može da se pretvori u prednost.
Iako Moor pesmu nije odmah objavio, upravo ona je zaslužna za modernu sliku Deda Mraza kao „veselog starog dekice“ sa natprirodnom sposobnošću da se neprimetno i uspešno spusti niz dimnjak. Priča je prvi put objavljena tek krajem 1823. godine, a Moor je potpisao kao svoju tek 1844. godine.
Skoro 6 decenija kasnije, crtač stripova Thomas Nast nacrtao Moore-ovu pesmu i tako stvorio lik Deda Mraza koji danas poznajemo. Debeljuškast, vedar čovek sa velikom, belom bradom, koji je držao vreću s igračkama za decu.
Nast je bio taj koji je obukao Mraza u crveno odelo ukrašeno belim krznom. Dodelio mu je radionicu na Severnom polu, vilenjake i suprugu, poznatu gospođu Mraz. Veruje se da odabir crvene boje odela ima veze sa biskupskim plaštom Svetog Nikole koji je bio crvene boje.
Sveti Nikola i Deda Mraz predstavljaju paradigmu sveopšteg boljitka a pokloni koje darivaju su simboli novog početka i sreće u godini koja nastupa.
Ne propustite:
aktuelno
Raspisan konkurs za prijem više od 70 komandira u 12 kazneno-popravnih ustanova
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2024/09/IMG_2163.png)
Uprava za izvršenje krivičnih sankcija raspisala je danas konkurs za prijem u stalni radni odnos u 12 kazneno-popravnih ustanova 73 pripadnika Službe za obezbeđenje, koja je i najbrojnija služba u sistemu izvršenja krivičnih sankcija.
Kazneno-popravni zavod u Sremskoj Mitrovici, koji je i najveći zavod u zemlji, zaposliće 15 komandira, kao i Kazneno-popravni zavod u Beogradu.
KPZ u Kragujevcu će primiti u stalni radni odnos 14 komandira, KPZ za žene uPožarevcu 10, dok će KPZ u Beogradu (Padinskoj Skeli) zaposliti 5 komandira.
U stalni radni odnos biće primljena tri komandira u Specijalnoj zatvorskoj bolnici u Beogradu, kao i u Okružnom zatvoru u Novom Pazaru, dok će po dva komandira biti primljena u OZ u Kraljevu i OZ u Zrenjaninu, kao i u KPZ u Somboru.
Konkurs se odnosi i na prijem po jednog komandira u Okružnom zatvoru u Kruševcu i Okružnom zatvoru u Vranju.
Rok za podnošenje prijava zainteresovanih kandidata traje do 19. septembra 2024. godine.
Konkurs je objavljen na internet adresi Ministarstva pravde www.mpravde.gov.rs , portalu e-uprave i Nacionalne službe za zapošljavanje, kao
i u listu „Poslovi“.
Uprava za izvršenje krivičnih sankcija zaposlila je skoro 600 komandira u Službi za obezbeđenje u više zavoda u Srbiji od 2020. godine.
Ne propustite:
aktuelno
PREMINUO BORA ČORBA U 72. GODINI: Legendarni frontmen Riblje čorbe izgubio bitku sa teškom upalom pluća
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2024/09/IMG_2159-1.jpeg)
Bora Đorđević, frontmen grupe Riblja čorba, preminuo je u 72. godini. On je nedavno primljen u bolnicu u Ljubljani s jakom upalom pluća. Bio je na terapiji antibioticima i na kiseoniku, a posle nekoliko dana zbog pogoršanog stanja, stavljen je na respirator. On se, inače, dugo borio i s teškom bolešću. Muzičar je i pred Novu godinu imao upalu pluća zbog čega je tada otkazao koncert u Nišu.
Doktor mi je izričito zabranio svaki napor jer bolujem od jake upale pluća tako da bi mi nastup pogoršao zdravstveno stanje. Pobedićemo bolest i vidimo se prvom prilikom – poručio je tada Bora organizatorima I pobedio bolest.
Nažalost, sada bitku nije uspeo da dobije. Bora Đorđević je rođen 1952. godine u Čačku. U rodnom mestu je završio osnovnu školu, a nakon problema sa zakonom izbačen je iz gimnazije. Njegovi roditelji su tada, kako bi pobegli od „sramote“ koju im je prouzrokovao, odlučili da se presele u Beograd. Tu je Bora završio Petu gimnaziju i upisao Pravni fakultet. Nakon dve godine je shvatio da ta profesija nije za njega, pa je pokušao da upiše Fakultet dramskih umetnosti u Beogradu. Nikada nije primljen na glumu, pa je upisao organizaciju na FDU. Grupu Riblja čorba 1978. godine. Za više od 45 godine karijere snimili su 20 studijskih albuma i osam lajv izdanja. Poslednje album „Da tebe nije“ izdao je Siti rekords. Desetak godina živeo je u Sloveniji, gde se treći put oženio
Bacio sam sidro u mirnoj Ljubljani i mnogo mi je lepo sa Dubravkom, ženom koju volim. Ima li veće sreće nego voleti i biti voljen. I što je najljepše, moja posljednja ljubav prihvatila je da se uda za mene. Ona će biti mlada, a ja staroženja, tako me s pravom nazvala. Venčali smo se 25. maja, na Dan mladosti, u Grčkoj na Santoriniju – izjavio je svojevremeno Bora za „Stori“. Đorđević je za sebe umeo da kaže da je prvo Srbin, pa tek onda roker. Pisac i muzičar je 15. februara 2021. godine nagrađen Ordenom Karađorđeve zvezde prvog stepena. Iza sebe je ostavio sina Borisa, kojeg je dobio s prvom suprugom Draganom, koja je bila njegova ljubav iz srednje škole.
Ne propustite:
aktuelno
Danas je Velika Gospojina-zaštitnica majki, porodilja i dece!
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2021/08/velika-gopsojina.jpg)
Srpska pravoslavna crkva i vernici slave Uspenije presvete Bogorodice, jedan od najvećih hrišćanskih praznika. U narodu je poznat kao Velika Gospojina, praznik majki i dece.
Majka Božja nadživela je sina, nastavila njegovu misiju i bila svedok mnogih slavnih događanja.
Do kraja života živela je u Jerusalimu, okružena pažnjom apostola i prve hrišćanske zajednice.
Kao što joj je nekad arhangel Gavrilo saopštio da će roditi sina Božjeg, tako je sada obavestio da će se, na ovaj dan upokojiti. Vaznela se na nebo i „predala svoj duh u ruke Spasitelja“.
Prema jednim izvorima, Bogorodica je živela 60, prema drugim 72 godine.
Praznovanje Uspenja Bogorodice ustanovljeno je 528. godine, u znak sećanja na pobedu nad Persijancima.
U Grčkoj i Rumuniji, ovo je i državni praznik. Prethodi mu dvonedeljni post.
https://www.youtube.com/watch?v=51TuTHNK_tw&ab_channel=PrijateljBozji
Slava su grada Pirota i beogradske opštine Barajevo.
Po običajnom kalendaru, danas se ne rade poslovi u kući i oko nje.
Počinju i Međugospojinci, odnosno Međudnevnica, dani između Velike i Male Gospojine, 21. septembra. Smatraju se najboljim vremenom za branje lekovitog bilja.
Smatra se i da su jaja prikupljena u ovom periodu najkvalitetnija i dugo ostaju sveža.
Žene ne bi trebalo da započinju nove poslove, već samo da nastavljaju započeto.
Bogorodica je zaštitnica svega živog na zemaljskoj kugli, a posebno – porodilja i majki. One se u slučaju preke potrebe prvo obraćaju Majci Bogorodici. Njena ikona se nalazi u svakoj kući verujućih Srba.
Verovalo se da na ovaj dan, malo sastrugane boje sa njene ikone ili freske, ako se popije razmućeno u vodi, može pomoći kod mnogih ženskih bolesti.
Presveta Bogorodica je, prema verovanju Srba, zaštitnica bolesnih, pa su za Veliku Gospojinu u Srbiji mnogi bolesnici odvođeni na izvore lekovite vode da se umiju.
ucentar.rs
Ne propustite:
-
aktuelno4 седмице ago
(FOTO)ČAROBNO MESTO ZA ODMOR na samo 20 minuta VOŽNJE OD KRAGUJEVCA: Prirodni ambijent u SRCU ŠUMADIJE.
-
fokus3 седмице ago
(FOTO)KRIZA I OBRAČUNI u „uskom grlu“ KRAGUJEVCA: Bilo i HAPŠENJA. AUTOM blokirali ULICU.
-
Crna Hronika4 седмице ago
Mladić izboden u Topoli zbog sukoba oko devojke
-
fokus3 седмице ago
Vašar u Kniću privukao veliki broj posetilaca
-
fokus2 седмице ago
NOVI REKTOR UNIVERZITETA U KRAGUJEVCU
-
fokus3 седмице ago
Izgradnja novog vrtića na Bubnju teče po planu
-
fokus2 седмице ago
Veliki investicioni projekti i nova industrijska zona u Kragujevcu
-
fokus1 седмица ago
Hoće li biti plazme?