aktuelno
Ova godina u Kragujevcu biće posvećena knezu Mihailu jedinom vladaru rođenom u tom gradu
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2023/01/F87311A8-219A-4924-923A-91ED2F684E3D.jpeg)
Skupština grada Kragujevca, na svom poslednjem ovogodišnjem zasedanju 28. decembra, povodom dva veka od rođenja, proglasila je 2023. za godinu kneza Mihaila Obrenovića, jedinog vladara Srbije koji se rodio u ovom gradu.
Kako je najavljeno Kragujevac će ovaj jubilej proslaviti različitim kulturnim manifestacijama koje će početi u februaru naredne godine i trajaće sve do jeseni a najavljeno je i podizanje spomenika knezu Mihailu.
– Za grad Kragujevac je obeležavanje 200 godina od rođenja kneza Mihajla značajan datum iz razloga što je on, najmlađe dete kneza Miloša, jedini vladar rođen u našem gradu. Obeležavanje ovog datuma je naša obaveza ne samo prema viteškom knezu Mihajlu koji je svojom mudrom državotvornom politikom i vojnim akcijama uspeo da oslobodi srpske gradove od Turaka, već i prema dinastiji Obrenović, koja je od male srpske varošice stvorila prestoni grad Kneževine Srbije. Ništa od onog, što mi danas volimo sa ponosom da ističemo i kažemo da to što je bilo prvo u Srbiji, ne bi bilo u Kragujevcu da nije bilo vladara iz vladarske kuće Obrenovića, Miloša i Mihajla, kaže za Danas Miroslav Petrašinović, predsednik Skupštine grada Kragujevca.
Miljan Bjeletić, član Gradskog veća za kulturu, za jesen je najavio program „Dani kneza Mihajla”, u kome će učestvovati Srpska akademija nauka i umetnosti, Institut za umetnost i književnost iz Beograda i kragujevačke ustanove kulture.
Obrazlažući odluku da sledeća godina bude proglašena godinom kneza Mihajla, Bjeletić je istakao, da je on bio najobrazovaniji srpski knez 19. veka i jedan od najelokventnijih vladara tadašnje Evrope.
![Ova godina u Kragujevcu biće posvećena knezu Mihailu jedinom vladaru rođenom u tom gradu 2 Ova godina u Kragujevcu biće posvećena knezu Mihailu jedinom vladaru rođenom u tom gradu 2](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/12/02-Knez-Mihailo.jpg)
A, od pomenutih kragujevačkih ustanova kulture vodeću ulogu u programskim aktivnostima oko obeležavanja jubileja Mihaila Obrenovića imaće Narodni muzej Šumadije, budući da je planirano da u 2023. godini bude uređene dvorište ove ustanove kulture, kao i sređivanje konaka kneza Mihajla koji se nalazi u dvorištu muzeja.
Po rečima Miloša Jurišića, direktora Narodnog muzeja ideja da se na dostojanstveni način obeleži jubilej 200 godina od rođenja kneza Mihaila u Kragujevcu rodila se još 2019. godine prilikom otvaranja izložbe Narodne banke Srbije o srpskom novcu u Konaku kneza Mihaila, koju je tada otvorio sadašnji gradonačelnik Kragujevca Nikola Dašić.
Činjenica koju sam istakao je da se ta izložba otvara na mestu na kome se u doba kneza Miloša nalazila državna blagajna i na lokaciji gde je rođen knez Mihailo koji je i uveo prvu srpsku novovekovnu kovanicu. Predlog je bio da NBS izda posebnu kovanicu sa likom kneza Mihaila povodom obeležavanja značajnog jubileja, što je kasnije i formalno prihvaćeno. Ideja se potom nadogradila sa osmišljavanjem manifestacije koja bi se zvala „Knez Mihajlovi” dani i koja bi se realizovala u Kragujevcu pre svega u okviru matične lokacije Muzeja – nekadašnjeg dvorskog kompleksa, kaže Jurišić.
okviru priče o obeležavanju jubileja kasnije su se nadovezale i ideja o organizaciji muzejske izložbene postavke posvećene Knezu, kao i podizanje spomen obeležja na lokaciji Šarenog konaka, sa pratećim kulturno-umetničkim programom.
Grad Kragujevac je prepoznao značaj ove inicijative, koju je on ispred Muzeja formalno uputio Skupštini Grada.
– Nadamo se da će i republički nivo vlasti prepoznati značaj ovog jubileja i podržati nas preko projektnih aktivnosti u oblasti kulture u realizaciji brojnih programskih sadržaja, očekuje on.
Autorski tim Narodnog muzeja Šumadije i Istorijskog arhiva Šumadije (Bojana Topalović, Roksanda Aleksić i Goran Milosavljević) trenutno radi na osmišljavanju nove istorijske postavke čije je otvaranje planirano 16. septembra naredne godine, a u planu je i saradnja sa drugim muzejima i institucijama iz zemlje.
– Osim centralne manifestacije, u saradnji sa drugim ustanovma kulture iz Kragujevca u planu je realizacija brojnih kulturnih sadržaja (od koncerata, preko igrokaza i izložbi do izdavačkih poduhvata) tokom cele godine, ali konačni program će biti utvrđen u okviru Mreže ustanova kulture Kragujevca, navodi Jurišić, po kome o značaju kneza Mihaila kao istorijske ličnosti nije potrebno posebno govoriti.
![Ova godina u Kragujevcu biće posvećena knezu Mihailu jedinom vladaru rođenom u tom gradu 3 Ova godina u Kragujevcu biće posvećena knezu Mihailu jedinom vladaru rođenom u tom gradu 3](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/12/03-Knez-Mihailo.jpg)
Po njegovom mišljenju heraldički moto sa grba dinastije Obrenović „Vreme i moje pravo” sa ispisanom godinom 1389. (Kosovski boj) i 1815. (Drugi srpski ustanak) je aktuelna čak i danas, možda i više nego ikad.
– Knez Mihailo je uklesan u istorijsko pamćenje Srbije, a mi ćemo dati svoj skromni doprinos da se podsetimo na istorijski značaj vladara koji je rođen u Kragujevcu, zaključuje on.
Za glavnog gradskog arhitektu Ivana Radulovića podizanje spomenika Knez Mihailu u okviru „Miloševog venca” – prostornoj kulturno-istorijskoj celini u kojoj je i rođen, definitivno je pitanje identiteta grada, ali i dužnosti koju Kragujevac ima prema jednom od svojih najznačajnijih sugrađana.
Sa druge strane „spomenikovanje” urbane sredine, a posebno prostora kulturnog nasleđa može biti problematično, sa aspekta ugrožavanja značajnih vizura, gradskih panorama, kulturnog, istorijskog i ambijentalnog identiteta i drugo, tako da se izbor lokacije, veličine i materijalizacije spomenika, kao i umetničkog izraza, spomeničke simbolike i semantike, mora vršiti posebno pažljivo i uz učešće svih relevantnih eksperata, ali i građana, podseća Radulović.
![Ova godina u Kragujevcu biće posvećena knezu Mihailu jedinom vladaru rođenom u tom gradu 4 Ova godina u Kragujevcu biće posvećena knezu Mihailu jedinom vladaru rođenom u tom gradu 4](https://www.danas.rs/wp-content/uploads/2022/12/04-Knez-Mihailo-816x1024.jpg)
Za njega, svakako, spomenik Knezu Mihailu na prostoru Miloševog venca, mora da bude deo šire priče uređenja ovog kompleksa, kome je poslednjih decenija pristupano stihijski i nesinhronizovano, uglavnom od strane aktuelnih korisnika ovog prostora.
– Predlog ponuđenog rešenja za postavljanje spomenika mora da bude adekvatno arbitriran, ali imperativ mora da bude i istovremeno oblikovanje i uređenje parternih i zelenih površina u okruženju u cilju formiranje povoljne slike kulturnog predela, smatra glavni gradski arhitekta.
Izvor:Danas
Ne propustite:
aktuelno
Raspisan konkurs za prijem više od 70 komandira u 12 kazneno-popravnih ustanova
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2024/09/IMG_2163.png)
Uprava za izvršenje krivičnih sankcija raspisala je danas konkurs za prijem u stalni radni odnos u 12 kazneno-popravnih ustanova 73 pripadnika Službe za obezbeđenje, koja je i najbrojnija služba u sistemu izvršenja krivičnih sankcija.
Kazneno-popravni zavod u Sremskoj Mitrovici, koji je i najveći zavod u zemlji, zaposliće 15 komandira, kao i Kazneno-popravni zavod u Beogradu.
KPZ u Kragujevcu će primiti u stalni radni odnos 14 komandira, KPZ za žene uPožarevcu 10, dok će KPZ u Beogradu (Padinskoj Skeli) zaposliti 5 komandira.
U stalni radni odnos biće primljena tri komandira u Specijalnoj zatvorskoj bolnici u Beogradu, kao i u Okružnom zatvoru u Novom Pazaru, dok će po dva komandira biti primljena u OZ u Kraljevu i OZ u Zrenjaninu, kao i u KPZ u Somboru.
Konkurs se odnosi i na prijem po jednog komandira u Okružnom zatvoru u Kruševcu i Okružnom zatvoru u Vranju.
Rok za podnošenje prijava zainteresovanih kandidata traje do 19. septembra 2024. godine.
Konkurs je objavljen na internet adresi Ministarstva pravde www.mpravde.gov.rs , portalu e-uprave i Nacionalne službe za zapošljavanje, kao
i u listu „Poslovi“.
Uprava za izvršenje krivičnih sankcija zaposlila je skoro 600 komandira u Službi za obezbeđenje u više zavoda u Srbiji od 2020. godine.
Ne propustite:
aktuelno
PREMINUO BORA ČORBA U 72. GODINI: Legendarni frontmen Riblje čorbe izgubio bitku sa teškom upalom pluća
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2024/09/IMG_2159-1.jpeg)
Bora Đorđević, frontmen grupe Riblja čorba, preminuo je u 72. godini. On je nedavno primljen u bolnicu u Ljubljani s jakom upalom pluća. Bio je na terapiji antibioticima i na kiseoniku, a posle nekoliko dana zbog pogoršanog stanja, stavljen je na respirator. On se, inače, dugo borio i s teškom bolešću. Muzičar je i pred Novu godinu imao upalu pluća zbog čega je tada otkazao koncert u Nišu.
Doktor mi je izričito zabranio svaki napor jer bolujem od jake upale pluća tako da bi mi nastup pogoršao zdravstveno stanje. Pobedićemo bolest i vidimo se prvom prilikom – poručio je tada Bora organizatorima I pobedio bolest.
Nažalost, sada bitku nije uspeo da dobije. Bora Đorđević je rođen 1952. godine u Čačku. U rodnom mestu je završio osnovnu školu, a nakon problema sa zakonom izbačen je iz gimnazije. Njegovi roditelji su tada, kako bi pobegli od „sramote“ koju im je prouzrokovao, odlučili da se presele u Beograd. Tu je Bora završio Petu gimnaziju i upisao Pravni fakultet. Nakon dve godine je shvatio da ta profesija nije za njega, pa je pokušao da upiše Fakultet dramskih umetnosti u Beogradu. Nikada nije primljen na glumu, pa je upisao organizaciju na FDU. Grupu Riblja čorba 1978. godine. Za više od 45 godine karijere snimili su 20 studijskih albuma i osam lajv izdanja. Poslednje album „Da tebe nije“ izdao je Siti rekords. Desetak godina živeo je u Sloveniji, gde se treći put oženio
Bacio sam sidro u mirnoj Ljubljani i mnogo mi je lepo sa Dubravkom, ženom koju volim. Ima li veće sreće nego voleti i biti voljen. I što je najljepše, moja posljednja ljubav prihvatila je da se uda za mene. Ona će biti mlada, a ja staroženja, tako me s pravom nazvala. Venčali smo se 25. maja, na Dan mladosti, u Grčkoj na Santoriniju – izjavio je svojevremeno Bora za „Stori“. Đorđević je za sebe umeo da kaže da je prvo Srbin, pa tek onda roker. Pisac i muzičar je 15. februara 2021. godine nagrađen Ordenom Karađorđeve zvezde prvog stepena. Iza sebe je ostavio sina Borisa, kojeg je dobio s prvom suprugom Draganom, koja je bila njegova ljubav iz srednje škole.
Ne propustite:
aktuelno
Danas je Velika Gospojina-zaštitnica majki, porodilja i dece!
![](https://ucentar.rs/wp-content/uploads/2021/08/velika-gopsojina.jpg)
Srpska pravoslavna crkva i vernici slave Uspenije presvete Bogorodice, jedan od najvećih hrišćanskih praznika. U narodu je poznat kao Velika Gospojina, praznik majki i dece.
Majka Božja nadživela je sina, nastavila njegovu misiju i bila svedok mnogih slavnih događanja.
Do kraja života živela je u Jerusalimu, okružena pažnjom apostola i prve hrišćanske zajednice.
Kao što joj je nekad arhangel Gavrilo saopštio da će roditi sina Božjeg, tako je sada obavestio da će se, na ovaj dan upokojiti. Vaznela se na nebo i „predala svoj duh u ruke Spasitelja“.
Prema jednim izvorima, Bogorodica je živela 60, prema drugim 72 godine.
Praznovanje Uspenja Bogorodice ustanovljeno je 528. godine, u znak sećanja na pobedu nad Persijancima.
U Grčkoj i Rumuniji, ovo je i državni praznik. Prethodi mu dvonedeljni post.
https://www.youtube.com/watch?v=51TuTHNK_tw&ab_channel=PrijateljBozji
Slava su grada Pirota i beogradske opštine Barajevo.
Po običajnom kalendaru, danas se ne rade poslovi u kući i oko nje.
Počinju i Međugospojinci, odnosno Međudnevnica, dani između Velike i Male Gospojine, 21. septembra. Smatraju se najboljim vremenom za branje lekovitog bilja.
Smatra se i da su jaja prikupljena u ovom periodu najkvalitetnija i dugo ostaju sveža.
Žene ne bi trebalo da započinju nove poslove, već samo da nastavljaju započeto.
Bogorodica je zaštitnica svega živog na zemaljskoj kugli, a posebno – porodilja i majki. One se u slučaju preke potrebe prvo obraćaju Majci Bogorodici. Njena ikona se nalazi u svakoj kući verujućih Srba.
Verovalo se da na ovaj dan, malo sastrugane boje sa njene ikone ili freske, ako se popije razmućeno u vodi, može pomoći kod mnogih ženskih bolesti.
Presveta Bogorodica je, prema verovanju Srba, zaštitnica bolesnih, pa su za Veliku Gospojinu u Srbiji mnogi bolesnici odvođeni na izvore lekovite vode da se umiju.
ucentar.rs
Ne propustite:
-
aktuelno4 седмице ago
(FOTO)ČAROBNO MESTO ZA ODMOR na samo 20 minuta VOŽNJE OD KRAGUJEVCA: Prirodni ambijent u SRCU ŠUMADIJE.
-
fokus3 седмице ago
(FOTO)KRIZA I OBRAČUNI u „uskom grlu“ KRAGUJEVCA: Bilo i HAPŠENJA. AUTOM blokirali ULICU.
-
Crna Hronika4 седмице ago
Mladić izboden u Topoli zbog sukoba oko devojke
-
fokus3 седмице ago
Vašar u Kniću privukao veliki broj posetilaca
-
fokus2 седмице ago
NOVI REKTOR UNIVERZITETA U KRAGUJEVCU
-
fokus3 седмице ago
Izgradnja novog vrtića na Bubnju teče po planu
-
fokus2 седмице ago
Veliki investicioni projekti i nova industrijska zona u Kragujevcu
-
fokus1 седмица ago
Hoće li biti plazme?
Kočiz
02/01/2023 at 3:44 pm
Kome nas ostavi presvetli Kneže. Pogledaj na šta ti liči tvoj Kragujevac. Podignu ćemo spomenik ovom velikan ali ostadoše Ruine iza. Ristić te čeka kod Lepenice. Prestanite sa lažnim patriotizmom decu naučite prvo ko su bili ti ljudi. Zbogom